Đavolja varoš dobija novi vizitorski centar vredan 36 miliona dinara
Đavolja varoš specifična je po dva u svetu retka, prirodna fenomena - zemljanim figurama koje u prostoru deluju vrlo atraktivno i dva izvora jako kisele vode sa visokom mineralizacijom, a uskoro će postati još atraktivnija destinacija za turiste kada se završi vizitorski centar čija je vrednost 36 miliona dinara. Veći deo novca za izgradnju 25 miliona dodelilo je Ministarstvo za zaštitu životne sredine, dok će se iz lokalnog budžeta u Kuršumliji izdvojiti 11 miliona dinara.
Izgradnja vizitorskog centra počeće u narednih mesec dana nakon što se završe sve procedure javne nabavke, a radovi bi, ukoliko se sve završi kako je planirano, trebalo da se završe do kraja godine.
Ovaj geološki prirodni fenomen smešten na Radan planini, poznat je po 202 okamenjene figure visine od 2 do 15 metara stvorene dugotrajnim procesom erozije, a njihova raznolikost dodatno doprinosi njihovoj jedinstvenosti.
Đavolja Varoš, prirodni fenomen; foto: djavoljavaros.com
Posetioci će moći da uživaju u čarima ovog jedinstvenog mesta i uče o značaju zaštite prirode i očuvanju prirodnog nasleđa za buduće generacije. Vizitorski centar u Đavoljoj varoši je korak napred ka upoznavanju našeg prirodnog bogatstva, potvrđujući status te destinacije kao jednog od najznačajnijih prirodnih fenomena u Srbiji. Novi vizitorski centar pružiće posetiocima sve potrebne informacije o ovom prirodnom fenomenu, uključujući geološke i ekološke karakteristike područja, istoriju nastanka Đavolje varoši i procese erozije koji su stvorili ove jedinstvene figure - kaže Vojimir Čarapić, predsednik Opštine Kuršumlija.
Dodaje i da je Ministarstvo za zaštitu životne sredine prepoznalo značaj ovog projekta za očuvanje i unapređenje prirodnog nasleđa Srbije, što će dodatno podstaći razvoj turizma i privući veći broj turista, jer će Đavolja varoš postati još privlačnija destinacija za domaće i strane goste.
Inače, pored Kuršumlije, koja je dobila najveći iznos sredstava od 14 lokalnih samouprava u Srbiji, 16 miliona dinara za sanaciju puta prema arheološkom nalazištu Caričin grad i instalaciji bio-panela na principu bio-bašte u blizini te lokacije, dobila je i Opština Lebane.
Jedini spomenik prirode u Srbiji nominovan za izbor u "7 svetskih čuda prirode"
Lokalitet Đavolja varoš stavljen je pod zaštitu još 1959. godine, dok je 1995. godine Uredbom Vlade Republike Srbije proglašena za prirodno dobro od izuzetnog značaja i stavljena je u prvu kategoriju zaštite.
Ukupno je zaštićeno 67 hektara površine i Đavolja varoš je bila jedini predstavnik Srbije u izboru za "7 svetskih čuda prirode".
Vizitorski centar će privući turiste; Foto: Turistička organizacija Kuršumlije
Zemljane figure u Đavoljoj varoši su rezultat specifičnog erozivnog procesa koji traje vekovima, obrazuju se, rastu, menjaju, skraćuju, nestaju i ponovo stvaraju.
Ovi oblici reljefa nastali su delovanjem kišnice na nekadašnju topografsku površinu, koju čini veoma rastresit, ali čvrst materijal i spiranjem peska i šljunka ispod manjih ili većih kamenih blokova ostaju figure u obliku kula ili piramida.
Zemljani stubovi su građeni od tri sloja različitog sastava u podlozi je sloj laporca debeo do 1 m, u sredini žućkasta glina debela do 3 m, a iznad nje je najdeblji sloj od peščara, pokriven andezitskim pločama, koje kao pravi kišobran štite rastresitu podlogu od razaranja i odnošenja.
Ovaj geomorfološki fenomen je jedinstven u našoj zemlji i vrlo redak u svetu, u Evropi ima sličnih pojava u Alpima, Austriji, Italiji i Francuskoj., ali su “kule” u Đavoljoj varoši većih dimenzija i znatno postojanije, pa je ovo najpoznatiji spomenik prirode ove vrste u Evropi.
Postoji mnogo narodnih legendi o nastanku Đavolje varoši, po jednoj legendi figure predstavljaju okamenjene svatove koje su po nagovoru đavola hteli da venčaju brata i sestru.
Po drugoj, to su okamenjeni đavoli što su ih nadmudrili đaci u opkladi, a po trećoj legendi zemljane skulpture predstavljaju đavole kojih su se ljudi oslobodili prenoćivši jednu noć pored crkvišta Sveta Petke, u neposrednoj blizini zemljanih figura.
Ministarstvo potpisalo ugovore sa 14 gradova i opština u Srbiji
Ukupno 14 gradova i opština dobića finansijska sredstva za realizaciju različitih infrastrukturnih projekata na teritorijama zaštićenih područja od nacionalnog značaja u Srbiji, a koji imaju cilj da po realizaciji unaprede i podignu kapacitete prirodnih lepota pod zaštitom države.
Samo u sklopu ovog javnog konkursa, izdvojeno je oko 97 miliona dinara, što je duplo više nego u prethodnoj godini, a dupliran je i broj lokalnih samouprava koje su korisnici sredstava, jer je prethodne godine podršku dobilo samo šest.
Komentari
Poslednji komentari
zoran milenković
10:25 // 25. 7. 2024.
‚‚Planika‚‚ ima koncesiju u Djavoljoj Varoši i Prolom banji i zamislite da naplaćuju ulaz u Djavolu Varoš i izvorsku vodu. Prirodno dobro pripada svima podjednako i koncesija može da podrazumeva samo pružanje turističkih sadržaja i ništa više. Direktor Planinke i lokalni šerif Radovan Raičević, kuršumlijski nepismenjak, uvek se prikačinjao strankama na vlasti i dere narod kako hoće.
Skok u buducnost
20:36 // 24. 7. 2024.
Kako ce da sruse ove figure te vizitorske gradjevine kad podkopaju zemlju
Pošalji komentar:
Vaš komentar će biti objavljen po odobrenju od strane administratora.
Molimo vas da se u komentarima držite teme teksta. Redakcija Južnih vesti zadržava pravo da – ukoliko ih proceni kao neumesne – skrati ili ne objavi komentare koji sadrže osvrte na nečiju ličnost i privatan život, uvrede na račun autora teksta i/ili članova redakcije kao i bilo kakvu pretnju, uvredu, nepristojan rečnik, govor mržnje, rasne i nacionalne uvrede ili bilo kakav nezakonit sadržaj.
Komentare pisane verzalom i linkove na druge sajtove ne objavljujemo. Južne vesti nemaju nikakvu obavezu obrazlaganja odluka vezanih za komentare i njihovo objavljivanje.
Mišljenja iznešena u komentarima su privatno mišljenje autora komentara i ne odražavaju stavove redakcije Južnih vesti.
Smatra se da ste slanjem komentara potvrdili saglasnost sa gore navedenim pravilima.
Administratorima Južnih vesti se možete obratiti ovde: admin {at} juznevesti {dot} com.